Gvineja-Bisava un Bisago salas
Publicēts: 11.01.2014
![](/assets/components/phpthumbof/cache/11012014_02.6cd1f216c76fddb40f5a74616d69f6b31208.jpg)
Gvineja-Bisava ir maza valstiņa Rietumāfrikā. Tās 36 125 kvadrātkilometru lielo platību apdzīvo aptuveni 1,6 miljons iedzīvotāju. Neatkarību ieguva 1974. gadā. Valsts galvaspilsēta ir Bisava. Lielākā valsts iedzīvotāju daļa dzīvo nabadzībā. Politiskā nestabilitāte traucē valsts izaugsmei.
Attēlā, kurš fotografēts 2013. gada 3. maijā ar Landsat 8 satelītu, redzama Gvinejas-Bisavas piekraste un tai pieguļošās Bisago salas. Piekrastē ir daudz mangrovju purvāju, kurus apdzīvo daudz dzīvnieku, putnu un zivju.
Gebas upe, kuras grīvā atrodas valsts galvaspilsēta Bisava, ietek Atlantijas okeānā. Pilsēta redzama kā gaiši brūns plankums attēla augšdaļā.
Attēla lejasdaļā un pa kreisi redzams Bisago arhipelāgs, kurš veidots no vairāk nekā 80 dažāda izmēra salām un saliņām, no kurām apdzīvotas cauru gadu ir tikai 20. Tur mīt tādas retas un apdraudētas dzīvnieku sugas kā Nīlas korokodili, begemoti, Āfrikas lamantīni un citi. Arhipelāgs ir nozīmīga vieta arī zaļajiem jūras bruņurupučiem, kuri liedaga smiltīs dēj olas.
Apakšējā kreisā sala ir Orango. Šī sala ir nacionālā parka centrs. Orango valda matriarhāts. Šeit bildina nevis vīrieši, bet sievietes, kuras ir atbildīgas arī par mājokļa celtniecību.
1996. gadā Bisago arhipelāgs tika pasludināts par UNESCO Biosfēras rezervātu.
ESA