Bālās zilās lodītes divdesmitgade
Publicēts: 15.02.2010
![](/assets/components/phpthumbof/cache/5318.6cd1f216c76fddb40f5a74616d69f6b33641.jpg)
Pirms 20 gadiem, 1990. gada 14. februārī NASA zonde Voyager bija palidojusi garām vistālākajai Saules sistēmas planētai. Zinātnieki no Zemes pagrieza zondes kameru Saules sistēmas centra virzienā un pēdējo reizi nofotografēja planētas, tai skaitā to, kuru dēvējam par savām mājām.
Merkurs atradās pārāk tuvu Saulei, Marss bija kā pavisam šaurs sirpis un Plutons bija pārāk blāvs, tādēļ Voyager nofotografēja Neptūnu, Urānu, Saturnu, Jupiteru, Zemi un Venēru.
Pirmās zemeslodes fotogrāfijas no kosmosa tika iegūtas Apollo misiju laikā 1960tajos un 1970tajos gados. Voyager papildināja šo ainu ar pavisam jaunu perspektīvu.
"Tas nofotografēja Zemi kā gaismas pleķi Saules sistēmas plašumos, kas ir mūsu tuvākā apkārtne Piena Ceļa galaktikā, Visumā, kurā ir pārpārēm galaktiku," teica Eds Stouns no Californijas tehnoloģiju institūta.
Abi Voyager kosmosa kuģi startēja 1977. gadā. Kopš tā laika abas zondes bija nosūtījušas uz Zemi fantastiskas gāzes planētu un to pavadoņu fotogrāfijas. Vajadzēja 12 gadus, lai Voyager sasniegtu vietu, kas atradās 6 miljardu kilometru attālumā no Saules, kur tapa slavenais "ģimenes portrets".
Pirmās tika fotografētas ārējās planētas, jo fotografēšanas komanda baidījās, ka kamera sabojāsies, ja tajā iekļūs Saules stari, fotografējot iekšējās planētas.
Mūsu planēta bija kā gaišs gaismas pleķis, kas atradās Saules radītā izgaismojumā.
"Es biju pārsteigta, cik īpaša izskatījās Zeme, kad es to redzēju Saules apspīdētu," atcerējās Kendija Hensena, planetārā zinātniece no NASA JPL, kas pirms 20 gadiem analizēja šos attēlus. "Es sapratu, cik ievainojama ir mūsu planēta."
Karls Sagāns, kurš arī bija viens no tā laika Voyager komandas zinātniekiem un kura ideja bija šis ģimenes portrets, Zemes fotogrāfiju nodēvēja par "blāvo zilo lodīti".
"Tās ir tur. Tās ir mājas. Tie esam mēs. Uz tās ir ikviens ko jūs mīlat, ikviens, ko pazīstat, ikviens, par kuru jūs jebkad esat dzirdējis, ikviena cilvēciska būtne, kura jebkad ir eksistējusi... Iespējams nav labākas cilvēka iedomu muļķības demonstrācijas kā šis mūsu niecīgās pasaules attēls."
Pēc fotosesijas kameras tika izslēgtas. Kosmosa kuģis nelidos vairs pietiekami tuvu garām nevienam objektam, bet instrumentiem, kas joprojām turpinās vākt datus, vajadzēs enerģiju tālajam starpzvaigžņu lidojumam.
Voyager joprojām raida datus uz Zemi. Voyager 1 šobrīd atrodas gandrīz 17 miljards kilometru attālumā no Saules. Zinātnieki ar nepacietību gaida brīdi, kad abi kosmosa kuģi pametīs Saules sargāto sfēru un nokļūs starpzvaigžņu telpā.
"Mēs brīnījāmies par Visuma plašumiem, kad pirms 20 gadiem fotografējām šo portretu. Šodien joprojām atrodamies burbuļa iekšienē," teica Stouns. "Voyager 1 varētu pamest šo burbuli piecu gadu laikā, bet ģimenes portrets palīdz izprast mūsu apkārtnes izmērus un to, ka mūs gaida daudz atklājumu."
NASA JPL